Saga Bacardí |
06785 |
ESCRITURA DE ESTBLECIMIENTO HACIA LOS MORA, POR MARIA MICAELA DE BORRÁS. |
En nom de Deu. La Noble Señora Da. Maria Miquela de Casanovas y de Borras natural de la ciutat de Vich, y vehyna de Sant Martí de Provensals, viuda en segonas nupcias del Noble Señor D. Matias Ramon de Casanovas y de Bacardí, y en primeras del Noble Señor D. Joan Anton de Peguera y de Bayllet, hereva universal per est anomenada en son ultim y valido testament que entregá clos a D. Joan Plana y Mauran notari publich de la present ciutat a vint y hu de Febrer de mil vuitcents trenta cinch y que fou obert y publicat per lo infrit a vint y sis de Janer de mil vuit cents trenta set. A efecte de millorar y en manera albuna deteriorar, per si y los seus, de sa espontanea voluntat estableix y en emphiteosim concedeix a Francesch Mora Masip de Riber, natural y vehy de la vila de Gracia y a Joaquima Mora y Brassó sa muller, natural de Granollers, als seus y a qui ells voldrán, essent habils y capaces de enagenar, una porció de terreno per edificar que te de ample o sia, de mitxdia a tramontana en tota la sua extensió quaranta cinch pams, y de llarch esto es de orient a ponent, tot lo que en si conté desde la carretera o travessia que dirigesx de esta ciutat a San Joan de Horta, fins a trobar la linea del carrer que se ha obert baix lo nom de D. Joan de Peguera en la pessa de terra que luego se mencionará. Y se troba senyalat en lo plano de que se dará noticia en lo segon dels seguents pactes. La qual porció de terreno es part y pertenencia de una pessa de major extensió denominada "Lo Camp de la Creu del Garrofer", que baix la referida qualitat de hereva del referit Señor D. Joan Anton de Peguera y altrament per sos certs y llegitims titols te, y posseeix en lo terme de Sant Martí de Provensals y partida que vulgarment se denomina "Lo Camp del Arpa". Confronta la porció de terreno establerta a orient ab lo mencionat carrer de D. Joan de Peguera; a mitxdia ab terreno de las mateixas pertenencias que la Señora otorgant establí a Joan Pujol; a ponent ab la dalt insinuada carretera de Horta; y a tramontana ab lo demes terreno que li queda a la Señora estabilient. Se te junt ab major extensió de la pessa de terra de que es pertenencias per lo Excelentissim Señor Marques de Santa Cruz en domini directe a cens de cinch lliuras tretse sous y tres diners tots anys pagadors en lo dia vint y cinch de Febrer, lo pago dels quals vindrá a carrech de la Señora estabilient y dels seus, sens dany no gastos del adquisidor, no de sos successors. Est establiment otorga del modo que millor entendrer se puga, y baix dels seguents pactes.
Primer: Los adquisidors milloraran lo terreno a ells establert y no podrán en cosa alguna deteriorarla y dintre lo termini de un any y mitx del dia de avuy en avant contador hi construiran una o mes casas o altres edificis de utilitat y producto per valor de sis centas lliuras catalanas, fentho constar per llegitimas apocas. De manera que altrament no los será licit dimitir lo mencionat terreno a menos que paguin com a pena voluntariament convinguda las referidas sis centas lliuras en monedas de oro y plata y ni en altra especie o lo que de ellas faltará invertir.
Segon: La Señora otrogant se reserva la propiedat del terreno dels carrers ab que confronta la porció establerta als infrits adquisidors, com y també la de la restant extensió dels mateixos y demes carrers que te projectat obrir en la dalt insinuada pessa de terra y se troban delimeats en lo plano presentat al Magnifich Ajuntament de Sant Martí de Provensals apcobat per est y archivat en sa secretaria per no se compromet a deixar obert y practicable en dits carrers sino lo espay, o espais que fins vuy dia te estipulats ab altres enfiteotas com y també lo espay confrontant ab lo terreno que ab la present se esstableix y ab los demes que successivament establirá.
Terser: Si be los insinuats carrers quedan en un tot, com se ha dit, de propietat esclusiva de la Señora otrogant y dels seus, vol y consent que en tot lo espay que dels mateixos corresponguia tenir obert a tenor del proxim precedent pacte hi puguin estar y pasar los adquisidors y tots quants se dirigescan a la sua casa a peu o en caballeria, ab animals, carros y altres cargas y carruatges la qual servitit se imposa la Señora otrogant perpetuament.
Quart: Los gastos de nivelació y demes que se ofereixin per la obertura y successiva coservació dels insinuats carrers en la part que no deguan costejaro lo publich o lo Gobern (e inclos si vingues lo cas lo cost de clavegueras, claveguerons y empedrat) vindrán a carrech dels adquisidors y dels demes enfiteotas a qui la Señora otorgant ha establert, y anirá establint los solars sen que a tenor del mencionat plano se proposa distribuir la sobredita pessa de terra.
Quint: Los adquisidors no podrán pretendrer ninguna classe de indemnitat ni abono per rahó de qualsevol limitació o restricció que ara o en lo esdevenidor sels posin per lo citat Ajuntament o per altre superior de resultas de las lleys de policia urbana y dels bandos y acierdos de bon gobern o altres semblants motius vuy dia existents o que mes endevant existiran.
Sisé: Si ja may venia lo cas de haberse de deixar lo espay de desguas vilgarment denominat la cuneta al costat del camí o travessera que passa contiguo a la pessa de que es pertenencias lo terreno establert, los pontets que en tal cas derian ferse a fi de juntar los carrers transversals ab dit camó los costejaran aixis en la primitiva construcció com per lo tocant a la sua conservació y reposicions successovas los adquisidors y demes enfiteotas als qui la Señora otrogant haurá establert un o mes solars dels que integran la insinuada pessa de terra pero en lo concepte que si la construcció dels tals pontets se hagués de verificar no habentse encara establert vint y quatre dels mateixos solars, en est cas, y no en ningun altre, la Señora estabilient contribuirá a la mitat del cost del pontet o pontets que en aquella ocasió se deguessin fer construir.
Seté: Antes de obrir fonaments de ninguna especie de parets esteriors, deuran avisaro los adquisidors ab la deguda anticipació a fi de que lo terreno establert puguia señalarsels per lo mestre de obras o agrimensor de la Señora estabilient.
Octau: Los adquisidors se hauran de tancar y consercarse tanvats en tota la extensió del terreno establert y las parets que fassian a la part de tramontana seran en classe de mitjeras ab lo solar immediat, y lo vehy podrá arrimari edifici y pendrerne carregament abonantlos als adquisidors lo que correspongui a judici de dos perits y al de un tercer per estos nometador en cas de discordia.
Nove: En lo terreno establert y en sas milloras no podrán los adquisidors, ni los seus successors reservarse ninguna clase de domini y si solaments restablir a cens en nuda percepció ab los acostumats drets de empara, firma y fadiga a obs de retenir, y sels prohibeix lo ferne a favor de persona alguna, la declaració o regoneixensa que vulgarment se denomina agnició de bona fe essent nullo en quant al interes de la Señora otorgant tot lo que se fassia en contra de esta prohibició y per major coneixement de qui convingui deuran posarne noticia en totas las successivas enagenacions.
Desé: Per lo terreno establert y milloras en ell faedoras los adquisidors y los seus satisfaran a la Señora otrogant tots anys en lo dia del Beato Miquel de los Santos que es a cinch de Juliol la quantitat de onse lliuras catalanas y cinch sous en moneda de or o plata, y no en altre especie, posadas en casa de la amteixa Señora, y de sos successors, o de son procurador mentres sia en la present ciutat o del pla de la mateixa, advertintse que en lo dia cinch de Juliol del any proxim mil vuit cents cincuenta hu, sols deurán satisfer la prorrata que haurá discorregut a contar del dia de la fecha. Lo qual cens se imposa baix expressa reserva del domini mitjá esclusiu de altre posterior domini, ab los drets de firma, lluisme, fadiga per trenta dias y demes anexos, y será perpetua e inviolablement irredimible.
Onse: Lo lluisme se satisfará a la Señora estabilient y a qui son dret tingui segons las lleus y costums municipals de Barcelona y de son hort y vinyet y la quota del pago será la mateixa que de temps antich regeix en dita ciutat y hort y vinyet.
Dotsé: Los adquisidors ja de ara per tot cas y temps y en virtut de pacte expres quedan abdicats de qualsevolslleis o altre disposició que en qualsevol temps existeixxin per las quals poguessen aparterse en tot o en part de lo estipulat en estos pactes y si ab las mateixas se autorises la redempció de censos y demes drets irredimibles, també la renuncian los propis adquisidors. Y en lo negat suposot de que estos poguesen exigirla y obtenirla a pesas de estos apctes y renuncias ja may podrá tenir lloch la tal lluició per menos capital del que correspondria a rahó del tres per cent y deuria ferse ab una sola paga fora de tot banch, deposit, u oficina, en monedas de or y plata posadas a la usa de la Señora otrogant y no en altre especie ni menos en paper per epecial y privilegiat que sia y en res obstant qualsevol lley o autorisació en contrari de las quals ara per allavors los adquisidors també se en abdican. Y de no los quedará expedit lo dret a la Señora estabilient y a sos successors per reclamar y exigir ja sia en lo mateix acte ja de despues en qualsevol temps indefinidament no sols per acció personal, sino també per la hipotecaria contra lo terreno establert, y sas milloras que sels compensi e indemnisi la diferencia, o cambi segons lo preu corrent de esta plassa y tots los danys perjudicis y costas que sels hagin seguit. Essent a mes convingut que en res obstant la tal suposada lluició y sens animo de entendrer consentirla, ab estos suposits deurá quedarli sempre salvo a la Señora estabilient lo domini, que se ha reservat ab tots sos drets anexos.
Tretsé: Seran a carrech dels adquisidors totas las contribucions, prestamos, anticipos y demes pagos ordinaris o estraordinaris, previstos o mprevistos que en gualsevol tamps se imposian tant per lo terreno establert y sas milloras com per lo cens y domini que en ell se ha reservat la Señora otrogant per quant dit cens li ha de quedar sempre libre y franch de tot descuento per dits motius, y si ja may se li exigis a ella directament alguna contribució o altre pago per lo mateix cens, lo adquisidor li deurá resarcir integrament.
Catorse y finalment. Com es ja de costum, pagarán los adquisidors lo dret de hipotecas, paper sellat, salaris de esta escriptura ab sos dependents y demes gastos que en rahó de la mateixa se causin, y en donaran a sas costas una primera copia autentica en deguda forma despachada y que deurá entregar a la Señora otrogant dins tres mesos a contar del dia de la fecha.
En estas cosas no proclaman los adquisidors altres Señors que al dalt expressat y a la Señora otorgant, puguen emperó passats los respectius trenta dias del termini de la fadiga vendrerlas, establirlas en lo modo dalt dit y altrament enagenarlas a personas habils y capaces, salvo sempre lo cens dalt composat ab son domini y demes drets anexos, com y també lo cens y drets del Señor alodial, y lo lluisme debedor en los successius contractes. La entrada del present establiment son tres capons de que la Señora otrogant ni firma apoca als adquisidors per tenirlos rebits a sas voluntats sobre d elo que renuncia a la excepció de la cosa no esser rebuda. Per lo que condonantlos als adquisidors lo que mes puguo estilarse la porció de terreno a ells establerta promet ferlos tenir y valer est contracte y estarlos de evicció ab rstitució y esmena de danys y gastos, baix obligació de sos besn haguts y per haber. A lo que presents los adquisidors Francsch y Joauima Mora lloant y aprobant esta escriptura la acceptan y consenten y en sa consecuencia prometen cumplir y observar tot lo contengut en ella y sos pactes com si aquó literalment ho repetissen y lo que altrament vingui a son carrech, per rahó de la mateixa. A son cumpliment ab restitució y esmena de danys y gastos, junts y a solas, hipotecan la porció de terreno que sels acaba de establir ab las milloras que en ell se fassin y sens perjudici generalment obligan los demes bens seus y los del altre dels dos a solas, mobles e immobles, haguts y per haber, renunciant a la lley que diu, que antes de tot se passi per la especial hipoteca y que bastant esta, no se executeixin altres bens a la nova constitució y a la consuetut de Barcelona que tractan de dos, o mes que junts y a solas se obligan y Joaquma Mora degudament cerciorada per lo suscrit notari, mediant jurament renuncia al benefici del Senat Consuetut Valleyá al de la Autentica que comensa, si qua mulier a la meitat de son dot y a tot altre dret o privilegi que tenir pugui en los bens de son marit lo expressat Francesch Mora, y per pacte expres tant dit Francesch com sa muller, donan poder als Señors jutges seculars a qui será presentada esta escriptura y millor tinguí lloch a fi de que en sa virtut los apreniin com per sentencia definitiva que ha qguanyat excontoria. Y tant la Señora estabilient com los adquisidors ho ratifican mediant jurament per lo qual afirman que no se ha fet en frau del Señor alodial no de sos drets. Quedan advertits que esta escritura se ha de presentar al registre de hipotecas de barcelona dins vuit dias baix clausula de nulitat. Aixis ho otorgan coneguts del infrit notari en la ciutat de Barcelona a vint set de Octubre de mil vuitcents cinquanta. Essent los testimonis D. Angel Pierrar vehy de esta ciutat, y Pau Brasso mestre de casas vehy de Gracia. La Señora estabilient y Francesch Mora ho firman y per Joaquima Mora, que ha dit no saber, ho verifica a sa instancia un dels testimonis.
Maria Miquela de Casanovas y de Borrás, Francisco Mora, Angel Pierrar testimoni, En mon poder Joseph Maria Pons y Codinach notari.