Saga Bacardí |
10099 |
ESCRITURA DE ESTABLECIMIENTO HACIA GARRIGA Y COSTA, POR ESTEVAN MAIGNON Y DURAN. |
En nom de Deu. D. Esteve Maignon y Duran hicendat vehi de la present ciutat de Barcelona. A fi de millorar y en manera alguna deteriorar mediant los pactes y condicions avall escrits. Espontaneament, per ell y sos hereus y succesors cualsevols que sien estableix y en emfiteosim concedeix a D. Eularia Costa y Garriga muller de Pere Costa, pilot vehina de la Parroquia de Santa Maria de Badalona, present y avall acceptant, als seus y a qui ella volrdá perpetuament habils emperó y capaces de enagenar tota aquella porció de terreno per edificar casas de tinguda vint y un mil sinch cents vint y vuyt vuit pams superficials poch mes o menos situats en dita vila de Badalona que fará frente en los carrers del Lleó, y a la travesia projectada lo que no tindrá salida al carrer de Mar fins que lo estabilient hagia donat en establiment a altras emfiteotas lo resto de la pesa de terra de sas pertinencias y hagia pugut adquirir la casa o edifici que en lo dia impideix lo pas. Cual porció de terreno es part y de pertinencias de la horta que lo estabilient te y poseheix en la vila de Badalona inmediata a la carretera Real. Y confronta lo terreno que ab lo present se estableix a llevant part ab Francesch Puig, part ab la adquisidora, part ab Josefa Isern y part ab Miquel Umbert; a mitgdia ab terreno del estabilient destinat per la esrpesada travesia; a ponent ab lo anomenat carrer del Lleó; y a tremuntana part ab terreno del estabilient y part ab honors de Francisco Bosch y Mompart.
Y tota la dita horta se te per lo Excelentisim Señor Marquies de Barbará y baix son domini y aloy al annuo cens de tres lliuras deu sous que paga y deu pagar lo Señor Pau Sitjar com a succesor de dit Señor D. Francisco Lleonart Pbre. Canonge que fou de esta Santa Iglesia catedral, sen danys ni gastos del estabilient ni dels seus, be que dit cens deu quedar salvo y segur sobre una y altre proprietat. Lo cual establiment fa aixis com millor dir y entendrer se pot, baix los pactes y condicions seguents.
Primo: Que la adquisidora deguia millorar lo citat tros de terra que ab lo present se li estableix y en ningun modo deteriorarlo y que per lo cens y milloras en ell fahedoras deguia pagar y prestar al Señor estabilient y als seus perpetuament la cuantitat de trenta tres lliuras quince sous moneda catalana ab or y plata real y efectiva y no en calderilla, vales reals, ni altre especie de paper moneda creat o per crear o per crear,encara que aparagués alguna ordre que ho permetés, a la que expresament renuncia la adquisidora, comensant a fer la primera paga del dia de avuy a un any, y aixis consecutivament tots los anys en semblant dia.
Secundo: Que lo referit cens imposat en lo antecedent pacte deguia ser perpetuo e irredimible fent sa lluició per enter o per mitat a rahó del tres per cent, cual capital deurá lo emfiteota entregar al estabilient de ma en ma y sens ninguna clase de diposit ab moneda de or u plata real y efectiva de cuño español ab esclusió de tot paper moneda creat o que pugia crearse encara que aparagués alguna ordre que ho permetés a la que per pacte expres renuncia lo adquisidor.
Tercio: Que la adquisidora dins lo termini de dos any a contar desde lo dia present deguia edificar casa o casas en dita porció de terreno establer fent son frontis a la part de ponent, y mitgdia segons lo nivell y linea li seran designats per lo arquitecto del estabilient a tenor del plan format per la direcció dels projectats carrers, y tota la porció que quedia de badiu la deurá tancar ab paret de pèdra y morter a lo menos de pam y mitg de gruix y a la altura de dotse o tretse pams y no mes guardant igual altura de dita paret de canes en cas de voler construir cualsevol altre edifici en lo interior del badiu, quedant ditas parets de tanca mitjeras ab sos veins y per conseguent los emfiteotas a qui se establesca al costat de ditas parets, deuran abonar al adquisidor la mitat de lo que a ell li haurán costat. En cuals obras deurá invertir dins lo termini prefixat la cuantitat de dos mil lliuras moneda barcelonesa, lo que deurá fer constar degudament y en cas de no ferho deurá pagar sens escusa alguna al estabilient en pena y corroboració la cuantitat que hagia deixat de invetir, sens poder reddir lo terreno establer antes de haberla pagada.
Cuarto: Que lo paviment de la casa, o casas que construesquia la adquisidora deurá ser a la altura li será designat per lo arquitecto del estabilient, essent del carrech y obligació del adquisidor lo umplir de terra a sas costas tots sos frentis, podent cuant se edifiquia en los solars del frente exigir de son propietari la mitat de lo que a ell li haurá costat, cual obligació li será igualment imposada per mi lo estabilient al adquisidor o adquisidors dels solars del frente.
Quinto: Vindrá a carrech de la adquisidora lo pago del catastro y demes contribucions cualsevols que sien aixis reals, generals, o vecinals ordinarias y estraordinarias que se imposian sobre dit tros de terra y edificis que se construesquian en ella per mes que se imposian designadament sobre la penció del cens que percivirá lo estabilient cual deurá quedarli sempre integro y sens ningun gravamen.
Sexto: En cas que la adquisidora trobás alguna paret construida en lo terreno que se li estableix deurá satisferla al Señor estabilient antes de la firma del present establiment, y en cas de no quedar satisfet tot lo valor de la paret que tal vegada se trobia construhida, no tindrá efecte lo espresat establiment, quedant obligat lo dit adquisidor a entregar al estabilient una copia autentica degudament despachada del mateix veirint conseguent a son carrech lo paper sellat, gastos de escriptura y demes que per rahó del propi establiment se ocasionian.
Septimo y finalment: Que vindrá a carrech de la adquisidora antes de la firma del present establiment lo abonar al hortelá totas las verduras y grets que se trobian en la porció de terreno establert, mediant valoració de un expert per part y un tercer anomenador per lo mateixos en cas de discordia, a menos que preferesca lo adquisidor donar al hortolá lo temps suficient per aprofitarse de las entesas planats y gorets.
En cual terreno que ab lo present se estableix no podrá lo adquisidor ni los seus proclamar altre Señor directe que al Señor Marqués de Barbará y al Señor estabilient y als seus com a perceptor del referit cens en nuda percepció, y pasats los treinta dias de la fadiga que corresponen al Señor directe y altres trenta que se reserva lo estabilient per retenir, podrá lo emfitaota o los seus vendrer, establir, permutar y altrament enagenar la expresada porció de terra y tot lo en ella construit, salvo lo cens novament imposat, lluismes, y demes drets dominicals al domino sobre espresat competents.
La entrada del present establiment es un vas de aygua que confesa lo estabilient haber rebut antes de ara a sas voluntats. Y aixis renunciant a la excepció del cens y entrada no ser en lo modo dit convingut, a la lley que favoreix als engañats en mes de la mitat de son just valor que podrá tenir lo tros de terra establert, a mes del cens y entrada nominats. Prometent lo present establiment ferli tenir y valer y estarli de ferma y legal evicció sempre en tot y cualsevo cas, ab restitució y esmena de tots danys, y gastos. Y a son cumpliment obliga tots sos bens y drets mobles e inmobles presents y veniders, renunciant a cualsevol dret y lley de son favor, y a la que prohiveix la general renunciació. Y present la mencionada Eulalia Costa y Garrigaadquisidora predita fen estas cosas sens ausencia e intervenció del referit Pere Costa son marit per trobarse ausent a viatge. Espontaneament accepta lo antecedent establiment, espontaneament promet al referit estabilient y als seus que cumplirá puntualment los pactes sobre continuats, que impendirá en obras en lo terreno establert a lo menos la cuantitat de dos mil lliuras barcelonesas, en lo modo esplicat, que pagará en lo dia de son venciment lo cens sobre imposat ab bona moneda de or y plata real y efectiva y no ab calderilla, ni vales reals, ni altre paper moneda creat o per crear y que cumplirá tot lo demes que vinga, sens dilació ni escusa alguna, ab lo acostumat salari de procurador, restitució y esmena de danys y gastos. Y a son cumpliment obliga y especialment hipoteca lo terreno a ella sobre establert, eo lo util domini que en ell li competeix y los edificis que allí construirá. Y sens perjudici de dita especial hipoteca obliga tots los demes bens seus y demes mobles e immobles presents y veniders, renunciant a la lley que diu que primerament se hage de pasar per la cosa especialment hipotecada que per la general, a la que prevé que cuant lo acrehedor puga satisferse de aquella no posia ma a esta, a cualsevol altre dret y lley de son favor, y per pacte a son propi for, jurisdicció y domicili, subcectantse expresament al de cualsevol dels tribunals de esta ciutat y demes que confinguia fen y firmant escriptura de ters, baix pena de ters en los llibres dels tersos de dits tribunals per lo que obliga los referits sos bens. Y junts estabilient y adquisidor juran a Deu Nostre Señor y a sos Sants cuatre Evangelis que lo present establiment lo tindrán sempre per ferm y agradable, que no lo revocarán en temps ni per motiu algun y que no se ha fet en frau dels Señors domincials sobre espresats ni de sos drets. Quedant enterats que de esta escriptura deu pendrerse rahó en lo ofici de hipotecas de esta ciutat dins lo termini prefixat per la lley y en lo registre,d ebent ppreseir lo pago del dret de hipotecas señalat per Real ordre de vint y tres de Maig ultim sens cual requisit no tindrá efecte no valor. En cual testimoni aixis ho otorgan. En la ciutat de Barcelona a dotse de Setembre de mil vuytvint cuaranta sinch. Y coneguts de mi o notari firman. Essent presents per testimonis D. Narcís Serra y Riqué practicant de arquitecto y D. Esteve Tramullas pasant de notari, vehins de la mateixa.
Estevan Maignon, Eulalia Costa y Garriga, Ante mi José Dardé notario.