Saga Bacardí |
10134 |
ESCRITURA DE ESTABLECIMIENTO HACIA GUIX, POR ESTEVAN MAIGNON Y DURAN. |
En nom de Deu. D. Esteve Maignon y Duran hicensat vehi de la present ciutat de Barcelona. A fi de millorar y en manera alguna deteriorar mediant los pactes y condicions avall escritas, espontaneament per ell, y sos hereus y successors cualsevols que sien estableix y en emfiteusim concedeix a D. Jaume Guix y Tusquets, del comers, vehi de esta ciutat, present y avall acceptant, als seus y a qui ell voldra perpetuament habils emperó, y capaces de enagenar, tota aquella porció de terreno per edificar casas de tinguda tres mil cent dotse palms superficials poch mes o menos situats en dita vila de Badalona que fará frente de lo carrer del Lleó. Cual porció de terreno es part y de pertinencias de la horta que lo establiment te y posseheix en dita vila de Badalona inmediata a la carretera Real. Y comfronta lo terreno que ab lo present se estableix a llevant ab lo carrer del Lleó; a mitgdia y ponent ab terreno de lo Señor estabilient; y a tremuntana ab Ramon Terrades y Saladrigas vehí de dita vila de Badalona. Y tota la dita horta se te per lo Escelentisim Señor Marqués de Barbará y baix son domini y alou al anuo cens de tres lliuras deu sous que paga y deu pagar lo Señor Pau Sitjar com a sucesor del Illustre Señor D. Francisco Lleonart Pbre. y Canonge que fou de esta Santa Iglesia Catedral, sens danys ni gastos del estabilient ni dels seus, be que dit cens deu quedar salvo y segur sobre una y altre propietat. Lo cual establiment fa aixis com millor dir y entendrer se pot, baix los pactes y condicions seguents.
Primo: Que lo adquisido deguia millorar lo referit tros de terra que ab lo present se li estableix y en ningun modo deteriorarlo y que per lo cens y milloras en ell fahedoras deguia prestar y pagar al Señor estabilient y als seus perpetuament la cuantitat de cuatre duros cuatre reals de velló moneda española en or o plata, y no en calderilla, vales reals ni altre clase de paper moneda creat o que pogues crearse, comensant a fer la primera paga del dia de avuy a un any y aixi consecutivament tots los anys en semblant dia.
Secundo: Que lo referit cens imposat en lo antecedent pacte deguia ser perpetuo e irredimible, y en cas que per alguna disposició del Gobern se autirizas al emfiteota o se permetes la lluició del espresat cens, no obstant de ser irredimible deurá pagar lo emfiteota al estabilient y als seus lo capital del espresat cens a rahó del tres per cent també ab moneda metalica y sonant de oro u plata corrent ab esclusió de tot paper moneda ja creat a que puguia crearse encara que aparegués alguna ordre o decret que ho permeter a la que desde ara per parcte expreso renuncian los adquisidor.
Tercio: Que lo adquisidor dins lo termini de dos anys a contar desde lo dia present deguia edificar casa o casas en dita porció de terreno establert, fent son frontis a la part de llevant segons lo nivell y linea li serán designats per lo arquitecto del estabiliment a tenor del plan format per la dirección dels proyectats carrers, podent edificar fins a la altura que vulguia y fins a sieixanta cuatre palms de fondaria,d ebent quedar los restants palms de terreno per eixida vulgo badiu, que deurá tancar ab paret de pedra y morter a lo menos de palm y mitg de gruix, y a la altura de dotse o tretse palms y no mes guardant igual altura de dita paret de en cas de voler construir cualsevol altre edifici en lo interior del badiu, quedant ditas parets de tanca mitjeras ab sos vehins y per conseguent los emfiteotas aquí establesquia al costat de ditas parets deurán abonar al adquisidor la mitat de lo que a ell li haurán costat. En cuals obras deurá invertir dins lo termini prefixat la cuantitat de cent cincuanta duros moneda barcelonesa lo que deurá fer contar degudament y en cas de no ferhó deurá paga al estabilient sens escusa ni dilació alguna en pena y corroboració la cuantitat que hagia deixat de invertir, sens poder reddir dit terreno establer antes de haberla pagada.
Cuarto: Que lo paviment de la casa o casas que construesquia lo emfiteota deurá ser a la altura li será designada per lo arquitecte del estabilient, essent del carrech y obligació dels adquisidors lo omplir de terra a sas costas tots sos frontis, podent cuant se edifiquia, en los solars del frente, exigia de son propietari la mitat de lo que a ell lo haurá costat, cual obligació será igualment imposada per lo estabilient al adquisidor o adquisidors dels solars del frente.
Quinto: Vindrá a carrech del adquisidor lo pago del catastro y demes contribucions cualsevols que sien aixis reals, com generals o vecinals ordinarias y estrairdinarias que se imposian designadament sobre la pencio del cens que percibirá lo esabilient, cual deurá quedarli sempre integro y sens nungun gravamen.
Sexto: En cas que lo emfiteota o adquisidor trobás alguna paret construida en lo terreno que se li estbleix, deurá satisferla al Señor estabilient antes de la firma del present establiment, y en cas de no quedar satisfet tot lo valor de la paret que tal vegada se trobia construida no tendrá efecte lo espresat establiment, quedant obligat lo adquisidor a entregar al estabilient una copia autentica y degudament despachada del present establiment, venint per conseguent a carrech del adquisidor lo pago del paper sellat, gastos, de escriptura y demas que per valia del propio establiment se ocasionian.
Septimo y finalment: Vindrá a carrech del adquisidor o emfiteota antes de la firma del rpesent establiment, lo abonar al hortolá totas las verduras y gerets que se trobian en la porció de terreno establert mediant valoració de un espert per part y en cas de doscordia de un tercer anomenador per los mateixos a menos que preferesquia lo adquisidor donar al hortolá lo temps suficient per aprofitarse de las entesas plantas y gorets.
En cual terreno que ab lo present se estableix no podrán los adquisidors ni los seus proclamar altre Señor directe que al Señor Marques de Barberá y al Señor estabilient y als seus com a preceptor del referit cens en nuda percepció. Podrá emperó pasats los trenta días de la fadiga que correspon al Señor directe y altres trenta que se reserva lo estabilient pera retenir, vendrer, establir, permutar y altrement enagenar la espresada porció de terra y tot lo en ella construit a personas habils y capaces de contractar. Salvo sobre tot lo cens novament imposat, lluismes y demes drets dominicals el domonio sobre espresat competents.
La entrada del present establiment es de un vas de aygua que confesa lo estabilient haber rebut antes de ara a sas voluntats. Y aixis renunciant a la exepció del cens y entrada no ser en lo modo dit convingut, a la lley que favoreix als engañats en mes de la mitat de son just valor, y a tota y cualsevol altre dret y lley de son favor, dona y remet als adquisidors y als seus tot lo major valor que podría tenir lo tros de terra establert a mes del cens y entrada mencionat. Prometent lo present establiment ferli valer y tenir lo present establiment ferli valer y tenir de ferma y legal evicció sempre y en tot y cualsevol cas ab restitució y esmena de tots danys y gastos. Y a son cumliment obliga tots sos bens y drets mobles e immobles presents y veniders renunciant a cualsevol dret y lley de son favor, y a la que prohibeix la general renunciació. Y present los mencionats D.Jaume Guix y Tusquets acceptant com acepta lo antecedent establiment, espontaneament promet al referit estabiliment y als seus que cumplirá perpetuament los pactes sobre continuats, que impendirá en obras en lo terreno establert a lo menos la cuantitat de cent cincuanta duros, que pagará en lo dia de son venciment lo cens sobre imposat ab bona moneda de or u plata real, y efectiva y no ab calderilla, vales reals, ni altre paper monda creada y per crear, y que cumplirá tot lo demes que vinguia a son carrech, sens dilació ni escusa algna, ab lo acostumat salari de procurador, restitució y esmena de danys, y gastos. Y a son cumpliment obliga y especialment hipoteca lo terreno a ell sobre establert, eo lo útil domoni que en ell li competeix y los edificis que allí construirá. Y sens perjudici de dita especial hipoteca obliga tots los demes bens y drets seus, mobles e immobles presents y veniders, renunciant a la lley que diu que primerament se hage de pasar per la cosa especialmente hipotecada que per la general, a la que prevé que cuant lo acrehedor puga satisferse de aquella no posia ma a esta, a cualsevol altre dret y lley de son favor y per pacte a son pripi for, jurisdiccio y domicili subjectantse expresament al de cualsevol dels tribunals de esta ciutat seculars solament ab facultat de variar lo judici fent y firmant esceriptura de ters, baix pena de tal en los llibres dels tersos de dits tribunals per lo que obliga los referits sos bens. Y junts estabilient y adquisidor juran a Deu Nostre Señor y a sos Sants cuatre Evangelis que lo present contracte lo tindran sempre per ferm y valido, que no ho revocaran en temps ni per motiu algún y que no se ha fet en frau dels Señors dominicals sobre expresats ni de sos drets. Quedant enterats que de esta escriptura deu pendrerse rahó en lo ofici de hipotecas de esta ciutat dins vuyt días proxims per los efectes previnguts en las Reals Ordres vigents, debent presehir lo pago del dret de hipotecas señalat ab Real Ordre de vint y tres de Maig de mil vuyt cents cuaranta sinch sens cual requisit no tendrá valor no efecte. En testimoni de lo que aixis ho otorgan. En la ciutat de Barcelona a set de Maig de mil vuyt cents cuaranta set. Y coneguts de mi lo notari firman, essent presents per testimonis D. Esteve Tramullas pasant de notari y D. Francisco Montada cursant lleys vehins de la mateixa.
Estevan Maignon, J. Guix y Tusquets, Ante mi Josè Dardé notari.