Saga Bacardí |
10228 |
ESCRITURA DE ESTABLECIMIENTO ENTRE GÜELL Y ESTEVAN MAIGNON Y DURAN. |
En nom de Deu. D. Esteve Maignon y Duran hicensat natural y vehi de la present ciutat de Barcelona. A fi de millorar y en manera alguna deteriorar mediant los pactes y condicions avall escritas, espontaneament per ell, y sos hereus y successors cualsevols que sien, estableix y en emfiteusim concedeix a D. Mariano Güell y Bigorra fabricant, natural de Valls, vehí de esta dicha ciutat, present y avall acceptant, als seus y a qui ell voldrá perpetuament habil empero y capaces de enagenar; tota aquella porción de terreno per edificar casas de tinguda sincuanta sis mil setcents setanta noucents setanta sis palms superficials poch mes o menos situats en dita vila de Badalona que ferán frente en lo carrer del Pilar.
Cual porció de terreno es part y de pertenencias de la horta que lo estabilient te y poseeix en la citada vila de Badalona, inmediata a la carretera Real.
Y confronta lo terreno que ab lo present se estableix a llevant ab lo dit carrer del Pilar; a mitgdia ab honors de Pau Suñol; a ponent ab la Riera anomenada den Folch; y a tremuntana ab honors de D. Pere Boosil.
Y tota la dita horta se te per lo Excelemtisim Señor Marqués de Barbará y Baix son domini y alou al annual cens de tres lliuras deu sous que paga y deu pagar lo Señor Pau Sitjar com a sucesor del Illustre Señor D. Francisco Lleonart Pbre. y Canonge que fou de esta Santa Iglesia Catedral, sens danys ni gastos del estabilient ni dels seus, be que dit cens deu quedar salvo y segur sobre una y altre propietat. Lo cual establiment fa aixis com millor dir y entendrer se pot, baix los pactes y condicions seguents.
Primo: Que lo adquisidor deguia millorar lo citat tros de terra que ab lo present se li estableix y en ningun modo deteriorarlos y que per lo cens y milloras en ell fahedoras deguia prestar y pagar al Señor estabilient y als seus perpetuament la cuantitat de trenta sis duros moneda española en or u plata, y no en calderilla, vales reals ni altre espesie de paper moneda creat o que puguia crearse, comensant a fer la primera paga del dia de avuy a un any, y aixis consecutivament tots los anys en semblant dia.
Secundo: Que lo referit cens imposat en lo antecedent pacte deguia ser perpetuo e irredimible, y en cas que per alguna disposició del Govern se autirizas al emfiteotas o se permetes la lluició del espresat cens no obstant de ser irredimible deurá pagar lo adquisidor al estabilient y als seus lo capital del indicat cens a rahó del tres per cent també ab moneda metalica y sonant de oro u plata corrent ab esclusió de tot paper moneda ja cual a que puguia citarse encara que emperó alguna ordre o decret que ho permeter a la que desde ara per parcte expreso renuncia lo adquisidor.
Tercio: Que lo dit adquisidor dins lo termini de dos anys a contar desde lo dia present deguia edificar casa o casas en dita porció de terreno establert, fent son frontis a la part de llevant segons lo nivell y linea li serán designat per lo arquitecto del estabilient a tenor del plan format per la direcció de la indicada plassa y carrers, podent eficitar fins a la altura y fondaria que vulguia, y los restants pams de terreno que deixia per eixida vulgo baliu, deura tancarlos ab paret de pedra y morter, a lo menos de pam y mitg de gruix y a la altura de dotse a tretse palms y no mes, guardant igual altura de dita paret de tanca en cas de voler construir cualsevol altre edifici en lo interior del badiu, quedant dita paret de tanca mitjeras ab sos vehins y per conseguent los emfiteotas a qui se establescuia al costat de ditas parets deuran abonar al adquisidor la mitat de lo que a ells los hauran costat. En cuals obras deurá invertir dins lo termini prefixat a lo menos la cuantitat de cent cincuanta duros moneda española lo que deurán fer constar degudament y en cas de no ferho deurá pagar al estabilient sens escusa ni dilació alguna en pena y corroboració la cuantitat que hagia deixat de invertir, sens poder reddir dit terreno establert antes de haberla pagada.
Cuarto: Que lo paviment de la casa o casas que construesquia los emfiteotas deurán ser a la altura li será designada per lo arquitecte del estabilient essent del carrech y obligació del adquisidor lo cumplir lo cumplir de terra a sas costas tots sos frontis, podent cuant se edifiquia, en los solars del frente, exigia de son propietari la mitat de lo que a ell lo haurá costat, cual obligació será igualment imposada per lo estabilient al adquisidor o adquisidors dels solars del frente.
Quinto: Vindrá a carrech de lo adquisidor lo pago del catastro y demes contribucions cualsevols que sien aixis reals com generals o vecinals ordinarias y estrairdinarias que se imposian sobre dit tros de terreno que ab lo present se li estableix y edificis que se construesquian en ella per mes que se imposian designadament sobre la porsio del cens que percibirá lo estabilient, cual deurá quedarli sempre integro y sens ningun gravamen.
Sexto: En cas que lo adquisidor trobás alguna paret construida en lo terreno que se li estbleix, deurá satisferla al Señor estabilient antes de la firma del present establiment, y en cas de no quedar satisfet tot lo valor de la paret que tal vegada se trobia construida no tendrá efecte lo espresat establiment, quedant obligat lo adquisidor a entregar al estabilient una copia autentica y degudament despachada del present estbiliment venint per conseguent a carrech del adquisidor lo pago del paper sellat, gastos de escripturas y demes que per rahó del propi estabilient se ocasionian.
Septimo y finalment: Queda obligat lo adquisidor a conservar la regadora que vuy dia existeix al peu del marge que costé la paret de la riera, en la que pasa y deurá pasar la aigua per regar, la cual aygua ve de la acequia del comú, debent donar sempre y cuant convinguia entrada al encarregat del estabilient, ja sie per veurer si se pert la aigua o ja per arreglar o compondrer dita regadora, no podent lo adquisidor ni los seus fer us de la mateixa aygua. Queda obligat lo propi adquisidor a pujar la paret de la riera a lo menos cuatre pams mes sobre la que en lo dia existeix.
En cual terreno que ab lo present se estableix no podrá los adquisidors ni los seus proclamar altre Señor directe que al Señor Marques de Barberá y al Señor estabilient y als seus com a preceptor del referit cens en nuda percepció. Podrán emperó pasats los trenta días de la fadiga que correspon al Señor directe y altres trenta que se reserva lo estabilient pera retenir, vendrer, establir, permutar y altrement enagenar la espresada porció de terra y tot lo en ella construit a personas habils y capaces de contractar y obligarse. Salvo sobre tot lo cens novament imposat, lluismes y demes drets dominicals el domonio sobre espresat competents.
La entrada del present establiment es de un vas de aygua que confesa lo estabilient haber rebut antes de ara a sas voluntats de que li otorga la corresponent apoca. Y aixis renunciant a la ecepció del cens y entrada no ser en lo modo dit convingut, a la lley que afavoreix als engañats en mes de la mitat de son just valor, y a tota y cualsevol altre dret y lley de son favor, dona y remet al adquisidor y als seus tot lo major valor que podría tenir lo tros de terra establert a mes del cens y entrada mencionat. Prometent lo present establiment ferli valer estar y tenir y estarli de ferma y legal evicció sempre y en tot y cualsevol cas ab restitució y esmena de tots danys y gastos. Y a son cumliment obliga tots sos bens y drets mobles e immobles presents y veniders renunciant a cualsevol dret y lley de son favor, y a la que prohibeix la general renunciació. Y presents lo mencionat D.Mariano Güell y Bigorra acceptant com acepta lo antecedent establiment espontaneament prometen al referit estabiliment y als seus que cumplirán puntualment los pactes sobre continuats, que impendirá en obras en lo terreno establert a lo menos la cuantitat de dos cent duros, que pagará en lo dia de son venciment lo cens sobre imposat ab bona moneda de or u plata real, y efectiva y no ab calderilla, vales reals, ni altre paper moneda creat o per crear, y que cumplirá tot lo demes que vinguia a son carrech, sens dilació, ni escusa alguna ab lo acostumat salari de procurador, restitució y esmena de danys y gastos. Y a son cumpliment obliga y especialmente hipoteca lo terreno a ell sobre establert, eo lo útil domoni que en ell li competeix y los edificis que allí construirá. Y sens perjudici de dita especial hipoteca obliga tots los demes bens seus y drets mobles e immobles presents y venidoers, renunciant a la lley que diu que primerament se hage de pasar per la cosa especialmente hipotecada que per la general, a la que prevé que cuant lo acreedor puguia satisferse de aquella no posia ma a esta, a cualsevol altre dret y lley de son favor, y per pacte a son propi for, jurisdicció y domicili, subjectantse expresament al de cualsevol dels tribunals de esta ciutat seculars solament ab facultat de variar lo judici, fent y firmant escriptura de ters, baix pena de tal en los llibres dels tersos de dit tribunals, per lo que obliga los referits sos bens. Y junts estabilient y adquisidor juran a Deu Nostre Señor y a sos Sants cuatre Evangelis que lo present contracte lo tindran sempre per ferm y agradable, que no lo revocaran en temps ni per motiu algún y que no se ha fet en frau dels Señors dominicals sobre expresats ni de sos drets. Quedant enterats que de esta escriptura deu pendrerse rahó en lo ofici de hipotecas de esta ciutat dins vuyt días proxims per los efectes previnguts en las Reals Ordres vigents, debent presehir lo pago del dret de hipotecas señalat ab Real Ordre de vint y tres de Maig de mil vuyt cents cuaranta sinch sens cual requisit no tendrá valor ni efecte. En testimoni de lo que aixis ho otorgan. En la ciutat de Barcelona a vint y sinch de Novembre de mil vuyt cents cincuanta dos. Y coneguts de mi lo notari firman essent presents per testimoni D. Estevan Tramullas pasant de notaria, y Narcis Serra y Riquer mitjer vehins de la mateixa
Estevan Maignon, Francisco Güell, Ante mi Josè Dardé notari.